Антракноз вражає малину незалежно від регіону її вирощування. Початок прояву хвороби спостерігається одразу після цвітіння. Найбільше страждають стебла, на яких утворюються поодинокі сіруваті плями з пурпуровою облямівкою та увігнутим центром. Згодом плями зливаються в одну, охоплюючи великі ділянки стебла. На листі плями дрібні, подібні до плям на стеблах, розташовуються вздовж центральної жилки. Уражене листя передчасно опадає.
Оптимальні умови для розвитку патогену утворюють опади, при надлишку вологи відбувається епіфітотійний розвиток хвороби.
Чутливі до збудника антракнозу сорти Новина Кузьміна, Новокитаївська, Шопська, Альона, Кенбі, Рубін болгарський, Нагорода, Рання солодка.
Стійкі до хвороби сорту Скромниця, Супутниця, Бригантина, Бальзам, Вереснева, Оттава, Ньюбург, Костінбродська, Латам, Чіф, Моллінг проміс, Яскраве вітрило.
Захисні заходи:
- необхідно вирощувати стійкі до антракнозу сорти малини;
- одразу після збирання врожаю вирізати і спалювати пагони, що відплодоносили, а також сильно уражені однорічні пагони;
- листя восени згрібати та компостувати;
- навесні після відростання молодих пагонів до висоти 30 см обприскувати їх (перед цвітінням і після збирання врожаю) 1%-ною бордоською рідиною або топазом.
Септоріоз вражає листя та стебла малини. Перші симптоми захворювання з'являються на листі у середині травня, а масовий розвиток відбувається під час дозрівання ягід. На листі з'являється безліч плям – спочатку коричневих, а потім білуватих з бурою облямівкою. Пізніше плями зливаються, охоплюючи великі ділянки листя, уражена тканина некротизується та випадає. На стеблах біля бруньок утворюються дрібні розпливчасті плями. На ураженій корі з'являються дрібні тріщини, верхній шар її лущиться.
Сортів, абсолютно стійких до хвороби, не виявлено.
Найменше уражаються сорти Новина Миколайчука, Нагорода, Яскраве вітрило, Оттава, Супутниця, Карнавал, Вереснева, Ньюбург, Латам, Мілтон, Сольдж, Скромниця, Бальзам.
Захисні заходи такі ж, як і у разі ураження дідімеллою. Для стимулювання розвитку бактерій-антагоністів, що знищують збудника септоріозу, ранньою весною до розпускання бруньок малину обприскують 2%-ною калійною сіллю.
Сіра гниль плодів (ботритіс) вражає плоди та вегетативні органи суниці, малини, смородини, капусти, моркви, буряків, після чого під дією гриба у них загнивають суцвіття та ягоди, відмирають пагони. У період цвітіння малини гриб попадає на пелюстки, потім зараження проникає у квітки.
На пагонах з'являються довгасті коричневі плями, подібні до дідімелли. Відмітні ознаки цих збудників: дідімеллою пагін уражається в основі листа, а плями ботритісу розміщуються між вузлами пагонів. Уражені ботритісом пагони частіше ламаються через проникнення гриба у глибинні тканини; взимку вони відмирають навіть за відсутності морозів.
Більше уражаються хворобою загущені та занедбані (низький агрофон) насадження.
Розвитку хвороби сприяє волога погода. Ягоди загнивають і стають непридатними для вживання. У дощове літо втрачається 20% урожаю, інколи ж 30-60%.
Стійкі до ботритісу сорти Ньюбург, Фенікс, Оттава, Карнавал, Кокінська та сорт чорної малини Кумберленд, не стійкі Новина Кузьміна, Саяна, Віслуха, Калінінградська.
Захисні заходи нічим не відрізняються від комплексу заходів, що застосовуються проти пурпурової плямистості.
![](/sites/default/files/pictures/raspberry-5896500_1920.jpg)
Збудник листової мозаїки – комплекс вірусів мозаїки малини, що переносяться попелицями. Головні з них – хлороз жилок малини, жовта сітчастість малини, латентний некротичний вірус малини.
Хвороба проявляється у вигляді мозаїчного забарвлення листя – на ньому з'являються жовті і зелені безформні плями. При сильному розвитку захворювання листя деформується, утворюються здуття, у уражених місцях (жовті плями) листова пластинка витончується. У спеку вірус стає латентним, візуальна симптоматика хвороби зникає, а наприкінці вегетації проявляється знову. Забарвлення листя залежить від сорту, погодних умов, часу зараження.
Стійкі до впливу високої температури віруси викликають симптоми жовтої мозаїки та хлоротичної сітчастості, при яких дрібні жилки стають жовтими, на листі утворюється сітчастий візерунок, що охоплює весь лист або окремі ділянки.
Симптоми захворювання найяскравіше виявляються навесні, при настанні помірної температури. Влітку, у спеку, ознаки хвороби зникають, щоб знову виявитися наприкінці вегетації.
Пагони витончуються, ягоди дрібнішають. У пошкоджених рослин пригнічується ріст, вони стають карликовими, можуть загинути. Погодні умови також впливають на стан хворих рослин. Сувора зима чи посушливе літо призводять до загибелі уражених кущів, а врожайність знижується на 49%.
Хвороба передається з посадковим матеріалом і переноситься комахами (переважно попелицями).
Усі сорти малини можуть бути заражені різними формами мозаїки.
Особливо сприйнятливі сорти – Кінг, Мальборо, Новина Кузьміна, Латам, Усанка, менше – Моллінг проміс, Моллінг експлойт, Вереснева, Костінбродська, Рубін, Фенікс, Глен Клова, Ньюбург.
Зараження мікоплазмою призводить до виродження росту, карликовості рослин. Характерна ознака хвороби – утворення на коренях сплячих бруньок, з яких виростають пучки (від 200 до 300) тонких пагонів. Молоді заражені пагони коротші за здорові (їх довжина не більше 15 см). Уражене листя деформоване та хлорозне. На деяких сортах малини також деформуються квітки, через рік чи дві після зараження таких рослин перестають з'являтися плодові бруньки. Урожай на хворих рослинах зменшується на 50% і більше. Після суворої зими уражені кущі можуть вимерзнути.
За підтримки сприятливого для рослин агрофону симптоми хвороби слабшають, але зникають.
Захворювання переносить цикада Macropsis Fuscula Zett. Основний резерват інфекції – посадковий матеріал.
Стійкі сорти – Латам, Ньюбург, Фенікс, Золота королева, Алма-Атинська, а найбільш уражувані – Новина Кузьміна, Калінінградська, Прогрес, Глен Клова, Барнаульська, Карнавал, Усанка, Моллінг Джуел.
Захисні заходи:
- оздоровлення садивного матеріалу;
- саджанці малини бажано купувати у розплідниках наукових установ, які тестують маточні рослини на наявність інфекції;
- щорічно оглядати рослини, щоб вчасно виявляти симптоми мозаїки та карликовості;
- маточні рослини обприскувати від сисних шкідників і видаляти заражені пагони.
Ігор Шевчук
© Журнал "Огородник"
ФОТО: pixabay.com